Alenka v říši divů není jen pohádka, ale i vzácné onemocnění
![Alenka v říši divů není jen pohádka, ale i vzácné onemocnění](https://im.tiscali.cz/press/2020/02/12/1139980-profimedia-0094185657-base_16x9.jpg.1152?1606235172.0)
Pohádku Alenka v říši divů od anglického spisovatele Lewise Carrolla zná kdekdo. Málokdo ale ví, že je po ní pojmenované i neurologické onemocnění.
Alenka ve svém příběhu zažívá spoustu dobrodružství. Díky tomu, že sní dortík, natolik vyroste, že převyšuje dům, a všechny věci kolem ní se jí tak přirozeně zdají maličké. Po vypití lahvičky se zase zmenší do miniaturní podoby a předměty naopak nabývají obřích rozměrů. Těmito pocity ale trpí i řada skutečných lidí. Lékaři odhadují, že postihují 10 až 20 procent světové populace.
Syndrom Alenky v říši divů poprvé popsal anglický psychiatr John Todd v roce 1955 při pozorování svých pacientů, kteří při silných bolestech hlavy trpěli zkresleným vnímáním sebe samých i svého okolí. Žádný z nich ale neměl poškozený zrak, nádor na mozku ani duševní poruchu. Ve dnech, kdy se jim bolesti hlavy vyhýbaly, nebyla po projevech onemocnění ani stopa. Vnímali skutečnou velikost předmětů i jejich blízkost.
Todd nové onemocnění proto definoval jako psychopatologický syndrom zdeformovaného prostoru, času a tělesných proporcí, známý spíše pod označením Syndrom Alenky v říši divů. Vzpomněl si totiž na známou pohádku a zejména jejího autora Lewise Carrolla, který patřil mezi migreniky, a předpokládal proto, že zažíval stejné stavy jako jeho pacienti. Psychiatr se domníval, že se s nimi Carroll vypořádal právě v příběhu Alenky, byť to dodnes není stoprocentně prokázané.
Projevy této nemoci ale nedaly spát ani neurologům, podle nichž za vším stojí nadměrné množství elektrické aktivity v mozku. Tu způsobuje abnormální průtok krve v těch částech mozku, jež zpracovávají vnímání všech vizuálních informací z okolního prostředí. Pacienti kvůli tomu realitu vnímají zkresleně. Pokud se jim předměty jeví menší, než ve skutečnosti jsou, pak se u nich projevuje mikropsie. A naopak mají-li pocit, že všechno kolem nich je větší, jedná se o makropsii.
Dalším příznakem je tzv. pelopsie, která způsobuje, že si lidé myslí, že některé předměty nebo objekty jsou k nim blíže, než opravdu jsou. Pokud mají naopak pocit, že vše kolem nich je vzdálené, pak se jedná o teleopsii. Zkresleně vnímají i zvuk - tichý vnímají jako hlučný a naopak. Někteří nemocní zase mají problém s časem: Oproti skutečnosti jim ubíhá buď pomaleji, nebo rychleji.
Přesto se nejedná o klasické halucinace. Lidé postižení syndromem Alenky si totiž uvědomují, že jejich "halucinace" nejsou skutečné, byť zkreslené vědomí nemůžou nijak ovlivnit.
Zajímavostí je, že většinu pacientů postihne jen jeden z uvedených příznaků, který zaútočí buď společně s migrénou, či naopak po jejím odeznění. Migréna je totiž přítomná vždy.
Kdo je ohrožený
Lékaři ale dodnes nevědí, co abnormální průtok krve v mozku, který je příčinou zkresleného vnímání, způsobuje. Jen u třetiny lidí nedávné studie potvrdily přítomnost infekce. U zbývajících dvou třetin ale můžou být důvody různé: Nádor na mozku, encefalitida, počáteční mononukleóza, silné migrény nebo užívání psychoaktivních látek typu LSD. Někdy může být příčinou i epilepsie nebo mozková příhoda.
Přesto Alenčin syndrom nejčastěji postihuje děti a s příchodem dospělosti většinou sám vymizí. Druhou nejvíce postiženou kategorií jsou dospělí ve věku 20 až 30 let. Stejně jako řada jiných onemocnění je i tato nemoc dědičná.
Diagnostika onemocnění se provádí za pomoci magnetické rezonance, elektroencefalografie (EEG) a krevních testů prokazujících přítomnost viru nebo infekce.
Někteří z potencionálních pacientů se ale o své nemoci nedovědí nikdy. Týká se to zejména dětí, u nichž rodiče fantazie předpokládají. Mladí lidé, které zkreslené vnímání postihne třeba jen několikrát v roce, zase nepříjemné příznaky přisuzují únavě nebo přepracování.
Léčit se téměř nedá
Vzhledem k tomu, že není známá jasná příčina tohoto vzácného onemocnění, neexistuje na ni žádný univerzální lék. Jedinou užívanou medikací jsou léky na migrénu, pokud jí nemocný trpí. Jinak lékaři doporučují klid a odpočinek a nepříjemný stav přečkat. Atak trvá od 20 do 50 minut.
Dobrou zprávou ale je, že ve většině případů není onemocnění celoživotní. U dětí pomine s nástupem rané dospělosti, u lidí trpících mononukleózou po jejím vyléčení. Pokud je příčina neznámá, nemoc sice může mít delší trvání, ale její ataky se co do počtu snižují.
Kurzy
Finance
Kurzovní lístek: 7.9.2024 Exchange s.r.o.
EUR | 24,970 | 25,070 |
USD | 22,570 | 22,710 |